Masă rotundă la Muzeul Țăranului Român

Pe 9 iunie 2026, la Sala Media a Muzeului Țăranului Român, s-a desfășurat o masă rotundă dedicată personalității lui Nicolae Tacit, inspector școlar în Macedonia, la începutul sec. XX și cel care, în 1905, a putut obține de la sultan recunoașterea populației aromâne din Balcani ca având drepturi egale cu ceilalți locuitori din Imperiul Otoman. Evenimentul a fost motivată de apariția volumului Istorii – viața secretă a inspectorului Tacit. Cu o suită de fotografii Manakia semnat de Alexandru Gica și Daniel Mănescu (Ed. Societății Culturale Aromâne, București, 2026).
Discuțiile au debutat cu salutul și comentariile pertinente ale domnului dr. Virgil Ștefan Nițulescu, directorul M. Ț. R. care a prezidat adunarea. Domnul Dan Pinetta, ministru plenipotențiar, strănepotul lui Nicolae Tacit, a relatat despre arhiva de familie ce o posedă și pe care a pus-o la dispoziție autorilor astfel omagindu-și ilustrul înaintaș. Autorii, domnii Alexandru Gica și Daniel Mănescu au vorbit despre migăloasa reconstituire a biografiei lui Tacit și încercările pe care le-au înfruntat în timpul documentării, depistând valorosul material de arhivă și iconografia, în mare parte inedite. Domnul Cătălin D. Constantin și-a evocat experiența din timpul parcurgerii itinerariului fraților Ianakis și Milton (Miltiade) Manakia prin Balcani, în căutarea locurilor pe care le-au imortalizat cu aparatul fotografic, ceea ce a făcut și oratorul, spre a observa schimbările produse într-un interval de 100 de ani. Imaginile rezultate au cosntituit obiectul expoziției „Dincolo de ieri. Călătorie antropologică în Balcani pe urmele fraților Manakia la 1900”. Și-a mărturisit și experiențele de dascăl unde, la cursul Studii Culturale, își pune studenții să comenteze o fotografiie în 1000 de cuvinte iar aceia nu reușesc să o facă nici în 100. Domnul Adrian-Silvan Ionescu a intervenit cu o întrebare privind perioada când le cere studenților acest comentariu și aflând că aceasta se întâmplă la chair primul curs, a obiectat că este mult prea devreme fără ca tinerii să posede un suficient bagaj informativ și experiență iconografică menite să poată face necesarele conexiuni și să analizeze, judicious, o imagine. Domnul Marian Țuțui, monografistul cel mai important al fraților Manakia, cu elocința-i cunoscută, a făcut o amplă prezentare a operei acestora, insistând pe activitatea lor de cineaști și pe însemnătatea lor ca promotori ai formelor de cultură balcanice în restul Europei. Cu vastele cunoștințe ce le are în acest domeniu și cu proverbiala-i impetuozitate, a intervenit de mai multe ori, spre a puncta numite aspecte scăpate de ceilalți vorbitori sau a adăuga detalii anecdotice din biografia fraților Manakia. Domnul Adrian-Silvan Ionescu a evidențiat activitatea de fotografi de studio și fotografi urbani a celor doi frați care sunt mult mai cunoscuți și prețuiți pentru tematica etnografică în vreme ce imaginile documentare de extremă valoare istorică surprinse în diverse orașe din sud-estul Europei, cu diverse ocazii, sunt ignorate sau chiar necunoscute. La fel, fotografia „comercială”, de reclamă pentru anumite produse, este prea puțin luată în evidență și analizată, cu pertiență, pentru valoarea ei de pionierat în domeniu.
Masa rotundă dedicată lui Nicolae Tacit a suscitat un interesant schimb de idei și un dialog scânteietor între participanți.

                                               Lista ilustrațiilor
1.	Participanții la masa rotundă. De la S la D: Adrian-Silvan Ionescu, Marian Țuțui, Virgil Ștefan Nițulescu, Dan Pinetta, Cătălin D. Constantin, Alexandru Gica, foto Daniel Mănescu 
2.	Domnul Dan Pinetta, strănepotul lui Nicolae Tacit, vorbind despre ilustrul său înaintaș, foto Daniel Mănescu
3.	Domnul Cătălin D. Constantin rostindu-și alocuțiunea, foto Daniel Mănescu
4.	Domnul Marian Țuțui, foarte elocvent, revelând activitatea proteică a fraților Manakia în sud-estul Europei, foto Daniel Mănescu
5.	Domnul Adrian-Silvan Ionescu rostinu-și alocuțiunea, foto Daniel Mănescu